A hallgatói tereknek és az ott tartott rendezvényeknek valódi közösségépítő szerepük van, melyek a felsőoktatási intézmény arculatát is meghatározzák. Nemzetközi példák mintájára a Széchenyi István Egyetem és jogelőd intézményének hallgatói közösségei hosszú ideje üzemeltetnek olyan népszerű klubokat, amelyek nem csak az egyetemi polgároknak nyújtanak alternatívát a kikapcsolódásra. Cikkünk vissza- és előretekintés is egyben, amit a jelenlegi egyetemi klub, a Bridge felújítása tesz aktuálissá.
A klub, ahol minden elkezdődött
A győri hallgatói klubélet az egykor ikonikus szórakozóhelyként számon tartott A klubbal indult. A hely különlegessége volt, hogy nemzetközi mintára, alulról jövő kezdeményezésként 1992-ben a Széchenyi István Főiskola diákönkormányzata pályázatot hirdetett az egykori felvonulási épület „kulturális céloknak megfelelőbb, hasznosabb üzemeltetésére”, s a főiskolások elképzeléseit három akkori hallgató válthatta valóra.
A kilencvenes évek gazdasági lendülete és az egyre szabadabb piac sok kultikus szórakozóhelyet adott Győrnek, hiszen felpezsdült az éjszakai élet a városban. Sok új hely legendássá vált nemcsak az egyetemisták (akkor még főiskolások), hanem a győriek emlékezetében is – csakúgy, mint az A Klub.
Arra a kérdésre, hogy vajon minek köszönhette népszerűségét, Katavics Lajos „Golyó” elmondta: „Első volt. Az első klub Győrben.” Hozzátette, hogy a klub ötletét szülővárosából, Szombathelyről hozta, ahol akkoriban már több ilyen jellegű hely is üzemelt. Kiemelte, talán az is sikertényező lehetett, hogy
ez egy „alulról jövő kezdeményezés” volt, nem pedig egy profitorientált üzleti vállalkozás, és a főiskola akkori vezetése is szinte szabad kezet adott nekik. Így igazán magukénak érezhették a klubot a fiatalok, hiszen ez volt az a hely, ami róluk szólt és értük volt.
A legemlékezetesebb buli számára az első. Egy Deák Bill Gyula-koncerttel nyitott a hely, és ahogy az lenni szokott, semmi sem alakult úgy, ahogy tervezték. „A koncert előtt nem sokkal még nem volt áram az épületben, végső megoldásként két csavarhúzó került a biztosíték helyére, így végül rendben lement az est.” Később pedig Billnek köszönhetően több zenekar is eljött az A klubba.
Az A klub 1995 után Klub Atlantika néven, működött, végül 2000 nyarán bontották el az épületet.
![](https://static.wixstatic.com/media/7f5c56_0d768c37aec6489a95a67e48e36be02e~mv2.jpg/v1/fill/w_980,h_1473,al_c,q_85,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/7f5c56_0d768c37aec6489a95a67e48e36be02e~mv2.jpg)
Bridge Hallgatói és Oktatói Klub, az összekötő kapocs
A klubélet azonban nem szűnt meg az intézményben, sőt, ennek alapjain több év „ebédlőbulit” követően megnyitott a Bridge Hallgatói és Oktatói Klub. Az egykori csónakház épülete az Országos Rendőr-főkapitánysággal kötött megállapodás alapján 2007-ben került az egyetem tulajdonába, a cél pedig az volt, hogy a kulturális és szórakoztatóközpont összekötő kapocs legyen az egyetem hallgatói és oktatói között.
Ezzel szintet léptek az akkori szervezők, szervezettebben és magasabb színvonalon szolgálták ki a hallgatói igényeket. Dr. Rámháp Szabolcs, a Kautz Gyula Gazdaságtudományi Kar egyetemi adjunktusa a Bridge Hallgatói és Oktatói Klub alapításakor az Egyetemi Hallgatói Önkormányzat (EHÖK) tagja volt, így ő is részese lehetett a tervezési folyamatnak. Eleinte EHÖK-vezetőként, később oktatóként számos programot szervezett klubrendezvényektől a műhelykonferenciáig.
Elmondta, hogy
a Bridge létrejöttével az egyetemi polgárság régi vágya teljesült. A hallgatók az első perctől kezdve részt vettek a klub és annak működési kereteinek kialakításában.
Hangsúlyozta, hogy ez teljesen demokratikus folyamat volt, mindenkitől várták az ötleteket és javaslatokat, amiket aztán az EHÖK-üléseken vagy hallgatói fórumokon vitattak meg. A klub belső kialakítását is építészmérnök szakon tanuló hallgatóink segítették megtervezni.
Dr. Rámháp Szabolcs kifejtette: „Az egyik legfontosabb szempont a biztonság volt. Akkoriban az éjszakai szórakozóhelyek és környékük igencsak zűrösek voltak, mindennaposnak számítottak a hallgatóinkat érő atrocitások. A helyzet javítása érdekében megtettünk mindent: szorosan együttműködtünk a rendőrséggel, de nagy gondot fordítottunk a biztonsági személyzet tagjainak kiválasztására is. Ennek eredményeképpen a Bridge olyan hely lett, ami a hallgatóknak úgy biztosított kulturált és biztonságos szórakozási lehetőséget, hogy közben maximálisan otthon érezhették magukat.”
Kiemelt hangsúlyt kaptak az alulról jövő kezdeményezések, a Hallgatói Önkormányzat szakestjei, számos kisebb-nagyobb hallgatói szervezet rendezvényei, vagy éppen a fiatal oktatókat célzó Junior Professzori Klubok. Ezeket a Bridge a kezdetek óta támogatja. Bár alapvető szempont volt a fenntarthatóság és a kiegyensúlyozott gazdálkodás, mégis teret nyertek az olyan nonprofit kezdeményesek is, mint például az egyetemi színjátszó kör előadásai.
A Bridge megalapításával egy Győrben egyedülálló komplexitású multifunkcionális klub jött létre, mely a kezdetektől egyszerre működött kávézóként, szórakozóhelyként, koncerthelyszínként és konferenciaközpontként.
![](https://static.wixstatic.com/media/7f5c56_1c7972076a4141e9828559c20df24cb9~mv2.jpg/v1/fill/w_980,h_653,al_c,q_85,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/7f5c56_1c7972076a4141e9828559c20df24cb9~mv2.jpg)
Fenntartható konstrukció
Dr. Rámháp Szabolcs a jelenlegi működéssel kapcsolatban hangsúlyozta: „Fontos pillére a Bridge-nek, hogy az üzemeltető két tulajdonosa közül az egyik egyetemi érdekeltségű, a másik pedig a HÖK egyesülete, így biztosítva a hosszú távú fenntartható működést. A konstrukció az idők során pedig bizonyított: évente több száz rendezvénynek ad otthont, az egyetemi hallgatók, oktatók, sőt a városi fiatalság, köztük számos középiskolás érzi otthon magát a Bridge falai között. Nem csoda, mert a szórakozóhely igazi egyetemi klubként ma az egyetemi élet egyik meghatározó színtere, amelyhez immár számos egymást követő egyetemista generációnak kötődnek meghatározó élményei. Ezek a falak pedig hamarosan a Széchenyi István Egyetem támogatásának is köszönhetően most megújulhatnak.”
A Széchenyi István Egyetem egyik stratégiai célja, hogy valamennyi épületét felújítsa a fenntarthatóság és a klímavédelem jegyében, társadalmi felelősségvállalását is szem előtt tartva. Fontos az is, hogy az ingatlanok külső megjelenésükben méltók legyenek ahhoz, hogy a minőségi oktatást és szolgáltatásokat nyújtó intézmény Magyarország egyik vezető tudásközpontjává vált.
Ennek szellemében kezdődtek meg többek között a Bridge Hallgatói és Oktatói Klub felújítási munkálatai, amely során nyílászárócserére és hőszigetelésre kerül sor, valamint a fejlesztés része a falak vizesedésének megakadályozása, a lapos tető vízszigetelése és burkolatcseréje is.
![](https://static.wixstatic.com/media/7f5c56_c686a2097ac74bf3bc4bc9ec4504fd02~mv2.jpg/v1/fill/w_980,h_653,al_c,q_85,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/7f5c56_c686a2097ac74bf3bc4bc9ec4504fd02~mv2.jpg)
Átmenetileg újra „ebédlőbulik”
Azonban a felújítás alatt sem maradnak bulik nélkül a hallgatók. A régebben végzettek számára ismerős fogalom az „ebédlőbuli”, hiszen a kétezres években számos koncert és diszkó helyszíne volt a régi étterem.
Máté Eszter, az Egyetemi Szolgáltató Központ megbízott vezetője elmondta:
„Ez a félév a hallgatói klubkoncertek tekintetében is változást hozott. A Bridge Hallgatói és Oktatói Klub helyett most a Széchenyi Étterem ad otthont a szerdai és a rendezvények által meghirdetett és megszervezett esti buliknak.
Az Uniklub Kft. az EHÖK-kel együtt minden héten azért dolgozik, hogy a hallgatók igényeinek megfelelő előadókat tudjunk elhozni a campusra. Az esti szórakozás mellett nappali programokkal is készülünk az őszi és a tavaszi szemeszterben” – tette hozzá.
Máté Eszter hozzátette, hogy a Bridge felújításával olyan színvonalas kulturális központ jön létre, amit a hallgatók, az oktatók és partnerek várhatóan még szívesebben vesznek majd igénybe.
Commentaires